Aktuální pohled na zahradu Přítomnosti, která byla na podzim roku 2022 vysázena v okolí Městské galerie současného umění PLATO v centru Ostravy.
Městské galerie PLATO na svých webových stránkách popisuje následovně:
Zahradu Přítomnosti tvoří 9.000 m2 veřejného zeleného prostoru po obou stranách hlavního sídla PLATO, původních historických jatek. Zahrada využívá praktických principů permakultury, které se týkají nejen ekologie, ale také etiky a smysluplného uspořádání místa pro lidi i živočichy. Zavázali jsme se k péči o bohatý přírodní biotop, na který nejsme ve městech zvyklí.
Rozmanitost
Na zahradě najdeme louky s vytrvalými lučními bylinami, trvalkové záhony, biotop pro vodní živočichy a rostliny, stromy a keře i krátce střižený trávník pro nejrůznější aktivity. Vytváříme tak podmínky pro rekultivaci kontaminované půdy, zvýšení biodiverzity ve městě a vznik lokálního vyváženého ekosystému. Nejedná se tedy o typickou okrasnou zahradu, její půvab spočívá v něčem jiném. Jde nám o kus přirozeného prostředí, za kterým z města jezdíme na venkov.Funkce
Sníme o otevřené komunitní zahradě v centru města. Postupně chceme rozvíjet nejen vlastní zeleň, ale také mobiliář, herní prvky, nebo třeba pergolu a kompost. Klíčová je spolupráce s umělci, umělkyněmi a veřejností, kterou zapojíme do péče o zahradu a jejího rozvoje.Trpělivost
Zahrady se zakládají pro budoucí generace a jejich plná podoba se rodí několik let. Procesy růstu nechceme urychlovat, vytváříme především správné podmínky pro to, aby se uchytila všechna semena, sazenice, stromy a keře. Obdobně přistupujeme i k vybavení zahrady funkčními prvky a promýšlení aktivit, které nám příroda ve městě nabízí.Zahrada byla založena na podzim 2022.
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/Zahrada_sken_original-velikost.jpg)
Jak tedy zahrada nyní se podíváme v následujících fotografiích
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5249.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5251.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5250.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5252.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5253.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5255.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5258.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5259.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5271.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5274.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5281.jpg)
Biotop
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5264.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5268.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5265.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5266.jpg)
Příjemným překvapením jsou přírodě blízké trvalkového záhony
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5262.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5261.jpg)
Prostory přímo u objektu však vzhledově nepůsobí vůbec dobře a samotnou stavbu degradují.
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5282.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5269.jpg)
Vnější mobiliář
Mobiliář kavárny uvnitř objektu byl zařazen do nové ročenky České architektury za rok 2021-2022. V ostrém kontrastu tak působí mobiliář, který vidíme ve vnějším prostoru. Paletové DIY posezení, které by se k objektu sice hodilo, ale v době před rekonstrukcí. S ohledem na funkci objektu a jeho ambice zde měl být použitý designový mobiliář. Například něco ve stylu jako jsou Pražské židle a stolky.
Autory oceněného mobiliáře interiéru jsou Yvette Vašourková, Igor Kovačević, Marie Štefanová, Eliška Málková, Marina Gonthier (CCEA MOBA studio, Praha).
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/347260731_1941932552866453_6736634871078086180_n.jpg)
Vnější mobiliář
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5272.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5263.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5256.jpg)
I když je objekt otevřen přibližně jeden rok. Stále zde můžeme vidět laciné cedulky s rozpisem otevírací doby (papír zatavený v plastu).
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/uploads/2023/08/IMG_5257.jpg)
![](https://www.msstavby.cz/wp-content/themes/msstavby2/images/related-ico.png)
Vítek :
Kolem Jatek často chodím a je to tam přesně jako na fotkách. Zcela opuštěné, bez lidí. Nevím , nemám pocit, že by to bylo místo, která přirozeně přitahuje lidi. Spíš nepřívětivé!
Ondřej Koutňák :
Vítek: JJ, dokud se tam prodávaly ledničky a pračky, to tam byl jiný cvrkot…
08.08.2023 07:03vojta :
Trošku fail ta zahrada, nebo to tak připadá jen mi? Že se v kuloárech mluví o extrémni prodělečnosti jatek a nenaplnění velkého očekávání v návštěvnosti je věc druhá.
Dan :
Lavicky a stoly mi spise sedi k horske chate, nez k tomuto prostoru.
Michal :
Obyčejná okecávačka, proč tam nesekat trávu a nechat to tam celkově pustnout. Takových míst je v Ostravě spousta.
Janko :
Hodně smutný pohled. Květná louka vypadá úplně jinak, taky se musí udržovat a 2x do roka posekat aby rostliny v ní nezahlušil plevel.
Na tak velkou plochu mě i překvapil tak malý vodní biotop (jestli se to dá vůbec o tom co tam vzniklo napsat)
Chodím kolem dost často a opravdu místo vypadá opuštěně a neudržovaně. I samotný vnitřek mě zklamal.
Wiener :
Mně se to líbí. Bohužel, v Ostravě lidi nejsou stále zvyklí na pestrost městského prostředí. Jak výše zmiňuje Vojta, že návšěvnost je nízká, tak mě to nepřekvapuje, velká část Ostravanů a celkově lidí z tohoto regionu jede z práce rovnou domů na své sídliště, kde si max sednou na pivko na zahrádku, zanadávají si na Ukrajince, EU a cokoliv, co je napadne, navzájem se uklidní v tom, že nejlepší pivko je Radek, zalezou si do svého bytu, dají večeři a ráno zase jedu do práce a takhle stále dokola. V neděli „objevují“ svět v nákupních centrech, pak zajdou na bazén, na Baník a nic víc je nezajímá. Lidi, které tahle mentalita štve a chtějí něco víc jdou do Brna, Prahy nebo zahraničí a do Ostravy se vrátí max. kvůli rodině nebo levnému bydlení.
08.08.2023 09:14tjov :
vojta: ad prodělek) Kluci a holky si udělali hezkou klubovnu :-). K K zahradě Přítomnosti, co dodat – asi nic … ty palety a cedulka s otvírací dobou tomu krásně sekunduje.
Marek :
Jak správně píšou „Vše je otázkou času. Nespěchejme“, tak tohle bych podhrnul :-)…doma jsem taky vysazoval květinovou louku a první rok roste především plevel a je to takové divoké, takže nebuďte netrpěliví a zklamaní, že to teď vypadá tak jak to vypadá :-)….
08.08.2023 09:24Jana :
Wiener: Přesně tak. Ostrava dlouhodobě podceňuje, resp. ani neví k čemu jsou sociologické výzkumy (pochopitelně objektivní sociologické výzkumy) a z toho potom pramení ta hrozivá nevědomost, kdy úřednické osádky na Prokešově náměstí ani nevím s jakým „materiálem“ pracují. Ostrava je na dlouhodobém rozcestí a neví kudy kam. Není velkoměstem ani maloměstem, blízká polská města ji předbíhají nebo již předběhla, celá řada historických měst MSK ji za skutečné krajské město nepovažuje, odliv lidí je citelný a v případě, že neprobíhá nějaký festival v DOV, Ostrava se víkendem umrtví a promění na v město s tragickým sociálním složením. Jatka jsou varujícím signálem směrem ke koncertní hale a dalším projektům, které sice Ostravu z pohledu nahodilého návštěvníka mile překvapují, ale jinak jsou pro Ostravany nicotné.
08.08.2023 10:57bapi :
No… Pusobi to naprosto zoufale a pateticky. Klasicka Ova… Neco se vymysliy ale udrzba / pece / zajem / elan / nadseni jsou po 2-3 letech davno pryc. A bohuzel je to roky a roky stejne. :/
Raptor :
Tak zoufalci, kteří se bojí správně pojmenovat vlastní neschopnost, opět plivou a svádějí vlastni nemohoucnosti na své město. Typicka ukázka dnešních progresivních lidí. Takoví budou v Praze vítání s otevřenou naruci.Já jsem v tomto městě nadmíru spokojen a BTW Ostravar mi chutná více 😁.
08.08.2023 11:22Wiener :
Raptor:
Někomu tento životní styl vyhovuje, někomu ne. Čísla hovoří jasně, Ostrava přišla za poměrně krátké období o desítky tisíc obyvatel, z velké části se jedná o vzdělanou mladou generaci. Ostravu „nezachránila“ ani uprchlická krize z Ukrajiny, i přes příchod válečných uprchlíků počet obyvatel Ostravy klesl. Jelikož jsem vyrostl na Ostravě Jihu, tak vím, jak „radostný a pestrý“ život v téhle oblasti je. Jedna z mála radostí je blízkost Beskyd. Myslím si, že průměrného obyvatele Dubiny, Zábřehu a Hrabůvky absolutně nezajímají Jatka, moderní architektura, hudba nebo moderní gastro. Jestli je pro vás progres Ostravar se smažáčkem, tak je to jedině dobře :) aspoň někdo v Ostravě zůstane.Myslím si ale, že tímto způsobem Ostrava svět nezaujme. Já se velmi stotožňuji s komentářem paní Jany, díky za něj. Mimochodem mě docela zaráží, jak se Ostrava prezentuje jako moderní město, moc té moderny a nové infrastruktury v Ostravě není. Pás třech čtyřech budov kolem Karoliny nezmění celkovou vizáž města. Většina projektů je jen PR, které se po nějaké době strčí do šuplíčku anebo se začně budovat s obrovským zpožděním (viz. Jindřich Plaza, Nové Lauby – kde bylo roky odhalené podzemí, které téměr zarostlo lesem, Černá Kostka, koncertní hala, mrakodrap na Karolině). Co se týče infrastruktury – letiště je mrtvé, hlavní nádraží odstraší každého návštěvštěvníka Ostravy, Frýdlantské mosty jsou katastrofa, nevím k čemu byl ten nový modrý nátěr pár let zpět, most už je totiž v původním stavu, rezavý, nefungující elektronické ukazele, dálnice na Polsko, kde je snad už 15 let omezená rychlost), tramvajové zastávky a podchody na Ostravě jihu se sice opravily, ale už vypadají katastrofálně, protéká do nich voda, není kolem nich žádná údržba a takhle v Ostravě končí téměr jakýkoliv projekt. Domnívám se, že Ostrava tímto způsobem nenaláká nové obyvatele, turisty nebo investory.
Dan :
Raptor: Spravne popsana soucasna situace mesta je oznacena za neschopnost, pricimz obsahove i stylisticky vas prispevek zapada presne do toho, co Jana: napsala. Zaslepeny lokalni patriotismums je pro Ostravu jeden z nejvetsich problemu.
Zkuste so do Prahy, ale i do daleko mensiho mesta podivat, jak tam funguje spolecnost a na jake je urovni. Ostrava je buranov s kupou lidi, kteri nemaji problem si pred vami odplyvnout nebo hazi vajgly vsude ruzne, jen ne do kose / poleniku.
08.08.2023 12:03Sanju :
Bydlím poblíž a do zahrady chodíme s dcerou a se psem téměř každý den. Už když zveřejnili záměr zahrady (ten ještě ve velké míře počítal s tím, že budou zachovány původní zpevněné plochy), tak bylo celkem jasné, že tohle veřejnost jen tak nepřijme. Fotky zachycují zahradu aktuálně velmi odkvetlou, ale na jaře to díky vlčím mákům a jiným lučním květinám vypadalo nádherně. Pokaždé tam vidíme nějaké motýly, z jezírka se napájejí ptáci, k večeru je možné potkat i zajíce. V tomhle je to mimořádně povedené.
Souhlasím s tím, že mobiliář z palet je v kontrastu s celou stavbou fakt hnusné řešení. Ta mezera mezi stavbou a pochozími rohožemi, která postupně zarůstá rostlinami, je taky velmi nevzhledná, byť na fotkách to paradoxně vypadá zas tak zle.
A pokud jde o tu „extrémní prodělečnost“… je to galerie současného umění bez vlastních sbírek, taková instituce může těžko generovat nějaké závratné zisky. Návštěvnost bude možné objektivněji posoudit až podle výroční zprávy za rok 2023, který bude první, který PLATO v prostorách jatek strávilo celý (otevíralo se loni v září).
tjov :
Sanju: Ten význam takovéto louky je nesporný, ale před stavbou za několik stovek miliónů, lehce nepatřičný. Boky a zadní část pozemku OK – jenže už teď zarůstá pítko, boky budovy atd. atd. A venkovní mobiliář to jen dokresluje. Proč tam proboha nejsou např. zahradní látkové lehátka (https://www.drevoaprouti.cz/zbozi/zahradni-lehatko-s-modernim-sedym-platnem/), dají se jednoduše sbalit a uschovat do objektu – lidé si je mohou umístit na pobytový trávník a číst si třeba knížku … v trávníku mohou být špalky jako malé stolky. Takhle tam prostě jak pěst na oko dají palety, bo je to kůl . A to že si u stavby za tuto sumu dají zatavenou A4 jako vývěsku, no comment .
Filip :
Z mého pohledu je ta louka celkem fajn, ale hrozné je to okolí… Z jedné strany by to snad mohla vyřešit rezidence stodolní, vhodně doplněný dům na ulici Masná by také pomohl. Zbývá nám Bauhaus a nakonec bariéra v podobě železnice. To místo by vypadalo úplně jinak, kdyby bylo kolem něho dostavěno „město“. V Mappa byla cca v červnu fajn výstava studentů, jak by mohlo okolí jatek vypadat. Ale to se bavíme o horizontu desítek let…
08.08.2023 15:00Raptor :
Dan: tak kritizovat Ostravany za to že jsou burani, je stejně inteligentní, jako vytvořit slovo „odplyvnout“. Tohle město má nějakou minulost, mělo nějakou strukturu obyvatel s ohledem na průmysl, který tady byl a od toho se vše odvíjí. Ale Vy, stejně jako večná „plivačka“ paní Jana, nemáte právo urážet zdejší lidi u obyčejného článku na plevel v centru města….
vojta :
Sanju: Je fakt, že s tou prodělečností jsem to napsal špatně, u takovéto kulturní instituce je totiž nevydělávání akceptovatelné. Mířil jsem spíše na tu malou návštěvnost, ale uvidíme. Třeba se i důvěryhodné zdroje pletou.
08.08.2023 15:38Maty :
Jana: Docela by mě zajímalo, jak jste došla k tomu, že řada historických měst v MSK nepovažuje Ostravu za skutečné krajské město. Vychází to z nějakého seriózního průzkumu nebo jde jen o názor lidí z vaší sociální bubliny? Koho tedy tato města považují za krajské město? Opavu? Kdysi možná, ale dnes to nedává smysl. Ostrava je 5x větší a leží na křižovatce důležitých dopravních cest uprostřed aglomerace i kraje. To že zde podle vás žijí horší lidé na tom nic nemění.
Vlivem lokálního patriotismu má spousta lidí nasazené růžové brýle a nevnímají spoustu problémů zmíněných výše v diskuzi. Na druhou stranu to zase kolikrát není tak strašné jak se někteří tváří.
Josef :
Wiener: Počet obyvatel Ostravy v roce 2022 vzrostl. https://obyvateleceska.cz/ostrava-mesto/ostrava/554821
08.08.2023 16:25Mx :
Je to tak nějak ostravsky nedotažené a nedomyšlené. Ten záměr nebyl špatný a dostavěné okolí hezkými domy dost změní dojem a přidá tomu hodnotu, ale kde si např. mám sednout, natož do stínu a proč se v tomto prostoru zdržet? Prostě takové nějaké povrchně ostravsky jednoduché a nedomyšlené. Jel jsem autem kolem strany u trati a ten dojem byl prostě: jejda, nějaký neudržovaný prostor… no jo, ony ty “vizošky” vždy vypadají lépe než realita …
Marthin :
Mrzí mne, že tu prakticky nikdo nepochválí opravdu krásně vyvedené jezírko obložené zbytky cihel: Takové krásně přirozeně vypadající prorůstání přírody do centra industriálního města se jen tak nevidí. Jezírko by mohlo být větší, mohla k němu vést cesta a být vedle místo k posezení, ale zaplať pánbů aspoň za tyhle dary!
08.08.2023 19:00Jak :
Proč by mělo být zrovna na tomto místě živo, jaký by k tomu měl být důvod? Co přesně je tam zajímavého, že bych tam měl jít trávit volný čas? Kdybych bydlel v centru a chtěl někde relaxovat na lavičce půjdu do Komeňáku a nebo třeba do Husova sadu. Jelikož v centru nebydlím, nevím proč bych tam jezdil. Sednout si ke galerii, abych ukázal, jaký jsem intelektuál nebo proč? Ok, jsem rád, že se další ruina opravila, ale okolí je stejně hnusné jako bylo a tohle místo samo o sobě nikoho nenaláká, sorry.
abc :
Mx: Krásná zahrada. „Vizošky“ – jak kde, v Německu vypadají stejně jako ve skutečnosti.
08.08.2023 19:52liiii :
Přiznám se, že taky nejsem fanoušek módní koncepce neudržované zeleně. Řekl bych, že zvláště v Ostravě máme tak málo metrů čtverečních intenzivně, pečlivě udržované zeleně a veřejného prostranství, že by prostoru kolem galerie více slušela zeleň opečovávaná. Nicméně uznávám, že je to věc vkusu. Jsem ochotný dát tomu trochu času, snad to opravdu za rok bude vypadat lépe. Co už ale není jen věc vkusu, je to, že lidi se v prostoru kolem galerie necítí dobře a nechtějí tam trávit čas. Jestli o koncepci zeleně můžeme diskutovat, myslím, že mimo diskusi je absolutně ostudný „mobiliář“ z palet. I fanoušci nesečených luk uprostřed města a další kamarádi táborových ohňů budou souhlasit, že prostor před galerií moderního umění by si zasloužil lepší mobiliář, třeba (nečekaně) ve stylu moderního umění.
Návštěvnost asi taky ovlivňuje taky zatím nepříliš atraktivní nabídka výstav. Skoro bych se vsadil, že minimálně 40% návštěvníků se v prvním roce přišlo podívat na interiér budovy, a ne na výstavu. První výstavy na mě dělaly dojem, že kurátor nevěřil splnění termínu dokončení a kolaudace stavby (což se dá pochopit) a neměl nic moc připravené. Myslím, že stejné výstavy by v kulturně vyspělejších Brně a Bratislavě dopadly s návštěvností stejně. PR galerie má taky rezervy.
Mx :
Mimochodem, důležitý detail: ve výše zobrazeném plánu zahrady měly být jen pruhy rostlin se silně architektonickým pojetím a členěním prostoru. Mně se sice ta divoká květena líbí, ale jestliže, alespoň podle fotek, udělali zase kvůli úspory jednolitou louku místo detailního záměru architekta dle plánu – není se o čem bavit
08.08.2023 22:01aggu :
Některé věci se nemění. Třeba obsedantní snaha autora webu hledat v Ostravě nedostatky a ty vyzvedávat na piedestal. Zkuste si představit takového člověka jako životního partnera ;) Nic proti, ale nedostatky přece patří k životu. Zajímavé je, že v okolí Ostravy naopak programově vyzvedává pozitivní případy (které jsou samozřejmě fajn). Není sám, v ostravském éteru je několik podobných zejména starší generace, kteří potřebují svůj negativní vztah k městu ventilovat ven. Což někteří slabší jedinci neunáší a výsledkem je „blbá nálada“ ;)
Zahrada PLATO přesahuje českou všednost, stejně jako budova samotná a především obsah budovy. Nevím, jestli si všichni uvědomují, jak moc jsou podobné projekty pro zemi Hobitů, jako je Česko, důležité. Zkuste se podívat, jako kulturu produkují městští úředníci, třeba na nástěnkách městských kulturních center. Tragikomedie. Někdo by měl vymyslet microdosing PLATO a aplikovat kulturním referentům.
A také si neuvědomujeme, že zrovna v Ostravě projekty jako PLATO vznikají ve větším množství. Rozhodně to není náhoda, ale genius loci. Zaplať Pánbů za to, že Ostrava existuje.
Samozřejmě že zahrada PLATO nebude přitahovat bubble tea turistiku (což jsou mimochodem ty davy, které třeba v centru Prahy považujete za živé město).
Příčina je i v současné kultuře, která není tak srostlá s širokou veřejností jako třeba před 100 lety.
Pokud se něčím vymykáte, zákonitě musíte přitahovat pozornost. Těžko posuzovat názory veřejnosti podle názorů 3-4 lidí zde, z nichž někteří berou tenhle web jako výlevku své každodenní nevolnosti. S jejímž obsahem se ještě musí veřejně pochlubit. Osobně takové lidi považuju za toxické a vyhýbám se jim. Na webu to ale nejde.
09.08.2023 10:04Martin [msstavby.cz] :
aggu: Máš pravdu, že některé věci se nemění. Pamatuji si tě z diskuzí ještě na ostravablog.cz. Je to více jak 15 let. Obsah tvých příspěvků je pořád stejný. „Ostrava je skvělá metropole regionu s potenciálem. Úbytek obyvatel není problém, je to vývoj jako v každém post průmyslovém městě apod. …“
Za těch 15let Ostrava ztratila dalších cca 30tis obyvatel. Za těch 15 let se postavilo jen pár zajímavých staveb. A nevzniklo tolik opravdu dobrého veřejného prostoru, kolik by mělo. Podívej se do 3x menší Olomouce…
Před těmi 15 lety jsem s tvými názory souzněl a nadšeně baštil každou vizualizaci. Na rozdíl od tebe jsem se posunul dál. Vím, že můžeme chtít více. Že jinde to jde. Jsem unavený z projevů politiků, že novou výstavbu omezuje stavební zákon, když v jiných městech se stejnou legislativou se vesele staví…
Nebo máme věci přehlížet a spokojit se s tím, co se děje? Mě na Ostravě záleží a chci, aby byla lepší město. Jinak bych většinu věci přehlížel a byly by mi ukradené.
Pokud jsi četl pozorně, k samotné zahradě jsem se ani nevyjádřil. Počkám si pár let. Naopak jsem vyzdvihl záhony. Co mi ovšem vadí je mobiliář a infantilní cedulky s otevírací dobou. A jak si mohl přečíst, nejsem v tom sám.
Nebo podle tebe jsou ty palety v pořádku?
Jestli v tobě bublá problém s tím, že někdy nemá stejně zrůžovělý názor a pohled na Ostravu jako ty, ale dívá se na věci objektivně, nemusíš hned začít ostatní urážet a komentovat jejich osobní život. To nevypovídá nic o objektivitě.
Zkus se zajet podívat do jiného, podobně velkého města.
Jana :
Maty: Jak jsem k tomu došla? Když navštěvuji krásná města MSK, dáván s lidmi dořeší – jednou s pokladní v muzeu, podruhé s kustodem v galerii a potřetí se třeba se starostou. Je to jako s rasismem. Téměř nikdo se Vám nepřizná, že je rasista, ale z toku řeči to více méně poznáte. Takže asi tak. Krajským městem by měla být jednoznačně Opava. Vždyť v té Ostravě i KÚ MSK odstrašujícím příkladem, jak se zajímavá architektura Hutního projektu doslova zprznit. Ale duch Tošenovského v Ově převládá dodnes. Ten na co šáhne, to pose.e.
09.08.2023 11:00Jana :
Maty: Jak jsem k tomu došla? Když navštěvuji krásná města MSK, dáván se s lidmi do řečí – jednou s pokladní v muzeu, podruhé s kustodem v galerii a potřetí třeba se starostou. Je to jako s rasismem. Téměř nikdo se Vám nepřizná, že je rasista, ale z toku řeči to více méně poznáte. Takže asi tak. Krajským městem by měla být jednoznačně Opava. Vždyť v té Ostravě i KÚ MSK je odstrašujícím příkladem, jak se dá zprznit zajímavá architektura Hutního projektu. Duch Tošenovského v Ově převládá dodnes. Ten na co šáhne, to pose.e. A co dělá ve strukturách EU je mi záhadou dones.
09.08.2023 11:08Jana :
Martin [msstavby.cz]: Naprosto s Vámi souhlasím. Snad jen doplňující názor. Okolí jatek je možné změnit, ale s nemalou částkou. Ty blízké normalizační paneláky pohledově i jinak neodstraníte (nejsme bývalé NDR) a přetrvávající dělnický duch města také ne.
09.08.2023 11:16aggu :
Martin [msstavby.cz]: Ano, je pořád stejný, proč by se měl měnit? ;)
09.08.2023 11:51Ano, Ostrava je skvělá metropole. Navíc v Česku moc metropolí (milionových aglomerací) není, musíme si je hýčkat, protože je zjevné, že svět se v budoucnu bude koncentrovat právě do nich. V zemích, které jsou před námi, třeba Polsko, se to už děje. Oni jich mají 6-7, Česko 2-3 (když započítám i menší brněnskou aglomeraci, která se ale určitě na zádech a na úkor zbytku JMK ještě vyšvihne, energie mají v prášku na rozdávání ;)
To, že počet obyvatel postindustriální Ostravy nějakou dobu musí a bude klesat jsme věděli všichni a nic se na tom nezměnilo. Až do loňského roku. Kdy se pokles obyvatel zastavil z důvodu imigrace. Protože neumíme rodit děti, město není dost posh, smrad z vesnických domácích kotlů nám nevadí a chceme jezdit SUV do práce z lesa ;) Myslím, že v imigraci máme ještě dost prostoru a Ostrava by ji měla využít jako páku pro svůj rozvoj. Máme obrovskou výhodu v kvalitě bydlení, které je oproti zbytku republiky stále levnější. K tomu výborná MHD, široká kultura (na rozdíl od všech ostatních měst v Česku s výjimkou Prahy a Brna), vzduch už je OK, Beskydy za rohem. To je to, čemu se říká potenciál.
Hlavní důvod, proč se Ostrava nevyvíjí rychleji, než bychom si přáli, známe taky 30 let. Reálný nezájem politiků a státních úředníků. Protože vše je jen o konstruktivním myšlení a investicích, nikoli o pravidelném přísunu sociálních dávek (vyvolaný už od dob Klause strachem s následků „nepravidelného přísunu“). U politiků v Praze je to normální, že budou Ostravu ignorovat, u těch místních je to na facku. Jedni si klidně nechají odstřelit nejlepšího primátora a hejtmana, protože se ošklivě podívali na svého představeného. Kterému stačilo sem poslat poskoka a místní pohůnci se postavili do pozoru. Ostatní pohůnci s jiným odznáčkem na klopě každý den cvičí ohýbání hřbetu a návštěvu ministerského úředníka, kterému odevzdají úkol a ještě se u něho vyfotí, považují za historický milník pro město. Těžko s takovými lidmi můžete předhonit (byť pomalý) český peloton, protože na počátku 90. let byla Ostrava fakt po defektu a míle za ním. A zbytku republiky to bylo jedno, protože uhlí a ocel už nepotřebovali (můžeme si ho přece dovézt, peněz máme dost). Ekologický svinčík, který tu stát za ty desítky let zanechal, neuklidil dodnes. Jiné priority.
Je to jen o lidech a v Ostravě jsou lidi skvělí, protože bez nich by Ostrava už dávno byla běžné české krajské město.
Ale není.
Protože PLATO. Třeba.
Palety jsou marginálie. Zahrada ne. A máš pravdu, s roky bude zajímavější a zajímavější. Stromy nevyrostou za měsíc a nerodí za dva.
Pokud bych něco udělal jinak, tak bych k jezírku přidal kanál, bývalou Valchařskou strouhu, které kdysi tekla šikmo přes Zahradu. Bývalých (mlýnských) struh teklo přes město víc, a nikde se alespoň v části úseku nevyčistily a neobnovily.
Mx :
Aggu, Martin Msstavby: podle mně je pravda uprostřed jako vždy. Ostrava sice má mnoho kladů i výjimečností a nemělo by se jen kritizovat, ale sorry, zároveň to město fakt potřebuje pozvednout kvalitu provedení a kvantitu proměn. A po návratu odjinud to člověk více vnímá.Mně nejvíce štve, že když už se dělá, udělá se to napůl na desítky let dopředu (Nádražní, U oblouku, okolí katedrály ap 30 případů.). Posun v kvalitě ale zaznamenávám výrazný, ale až tak posledních 10 let až. Je proto nezbytné nastavovat vysokou laťku a to je cíl tohoto serveru. Jen tak netlachám a nic si tady nevylévám, považuji se za člověka, který naši zemi projel kompletně celou a těžko by hledal místo, kde ještě nebyl. Můj závěr: málo se zde dbá na krásu detailů, na krásu a celkový dojem, jakoby si jinde chtěli a uměli pohrát s detaily, které tvoří celek. Prostě celkově nižší laťka na kvalitu. Ale posun k lepšímu silně vnímám. Chce to ale soulad nádherných slov, které fakt umíme a reality.
09.08.2023 12:24Jana :
aggu: Ale Ostrava je zcela běžné krajské město. To je právě specifikum středoevropských regionů, že přejedete „pár“ kilometru a setkáte se s úplně jinou mentalitou, ale i mluvou či přízvukem apod. V čem dnes Ova převyšuje Olomouc, Plzeň, nebo Hradec Králové. V ničem. Jinak s chováním politiků máte pravdu. Jedním z exotů je Unučka, ale na druhou stranu jsem ráda za Dohnala, který má konečně pět pohromadě.
09.08.2023 12:26O. :
aggu: Jak by sis ten kanal (strouhu) predstavoval? Myslim konkretni realizaci. Mne by se to libilo, ale neumim si tam dnes predstavit nejakou rozumnou technickou realizaci.
09.08.2023 14:58Maty :
Jana: Takže na základě několika rozhovorů s náhodnými lidmi v jiných městech MSK jste usoudila, že tato města nevnímají Ostravu jako krajské město. Krajským městem by podle vás mela být Opava, protože v té Ostravě je zprzněná i budova KÚ. Tohle všechno jsou vaše subjektivní dojmy a pocity, které naprosto ignorují fakta jako rozložení obyvatel v regionu nebo existující infrastrukturu. Právě proto vaše komentáře nemají s konstruktivní kritikou nic společného. Jedná se pouze o výkřiky do tmy podložené rozhovorem s prodavačkou v muzeu.
09.08.2023 16:02abc :
Jana: Ostrava rostla v jiných podmínkách a infrastrukturou byla plánovaná pro dvojnásobek obyvatel. To stojí dost peněz a v budoucnu bude ještě větší problém. Bude se dál vylidňovat, demograficky je neudržitelná. Na pohled je to ošklivé město bez turistických magnetů. Je takový slepenec různých území s ospalým jádrem. Dost Ostravanů pochází odjinud a asi nemají zvláštní důvod zůstávat. O vztahu obyvatel kraje k Ostravě může vypovídat skutečnost, že název Ostravský kraj byl záhy po vzniku změněn na Moravskoslezský. Například Č. Budějovice mají štěstí, že zaujmou turistu svým historickým jádrem nebo polohou v malebné krajině a turistu z Ostravy při prvním nadechnutí i čerstvým vzduchem. Město není dokonale udržované, jezdí se tam po děravých silnicích a chodí po křivé dlažbě, tu a tam vidíte bezdomovce, ale obyvatelům nabízí od všeho trochu. Nedávno otevřeli mezinárodní letiště 4 km od centra.
09.08.2023 19:04zerdě :
mám rád historickou nebo v tomto případě historizující architekturu, takže jatka se mně líbí, na druhé straně nutno říct, že to ale není stavba na kterou by se chodili lidé dychtivě dívat 7x do týdne, navíc okolí je zoufalé, opravdu malý kousek od centra a je to defakto vnitřní periferie, místo, které bylo protkáno ulicemi a domy, teď leží jakoby v poli nebo spíš buranisku, domy, které se před více než 30 léty zbouraly se ničím nenahradily, proč by tam kdo chodil? ano uděláme velké kuk na jatka, ale pak? přes ulici je další solitér, který však nebyl jako soliter stavěný-Polský dům, pokud se nepletu zavřeny, co dál? Bauhaus v podobě nepodarku z 90. let? mosty přes železnici? no nevím, možná pro masochistu dobré, prostě tam nic není a co si budeme nalhávat moderní umění neosloví ani všechny (říkejme jim pracovně) inteligenty, tak jak může oslovit třeba prodavačku z Lidlu, aby se šla dívat na výstavu do jatek? je dobře, že je opravili, ale tím jak vypadá blízké i vzdálenější okolí to připomíná nějaký sklad a nábytek z palet tomu jen nahrává (mimochodem nábytek z palet mně připadá stejně úchylný jako svého času skleníky z okurkových láhví) k tomu ta omlácená štítová stěna blízkého objektu, dle mého názoru je chyba, že Ostrava se kouká na Prahu nebo dejme tomu Brno, z historického hlediska je to úplný nesmysl, obě města mají jiný historický vývoj než Ostrava, která ještě v polovině 19. století byla dírou mezi Opavou a Těšínem, možná byla malebná, ale prostě to byla díra, teprve těžký průmysl z ní udělal něco lepšího, Ostrava by se měla dívat na sever třeba na Katowice nebo ještě dále např. na Łódź, to jsou města která Ostravě mohou něco říct nebo ukázat směr, samozřejmě ta města mají plno chyb a určitě by šlo plno věcí udělat jinak-líp, ale přesto mám pocit, že ta města mají nějakou vizi, co se sebou udělat do budoucna, protože ani Hradčana ani Petrov tady už nikdo nepostaví a ta okolní krajina taky zrovna nemá lázeňský charakter, i když to by šlo podle mě změnit rychleji a líp než najít cestu rozvoje města Ostravy, jak je například možné, že se s velkou slávou udělá rekonstrukce prostoru před hlavním nádraží, aby se v průběhu možná ani ne dvou let nezačalo mluvit o tom, že by to potřebovalo celkovou rekonstrukci a přiznejme si, že ani ten předprostor před svinovským nádražím na tom není úplně nejlépe, byť vypadá 10x lépe než před hlavákem, ale je to zase jen solitér, který stojí u velkých mostů, polorozpadlé továrny a nedotažené demolice objektu před hlavním vchodem a jenom tušíte, že tam někde v dáli je něco jako město, stejně tak nechápu, proč se na okrajích stavějí další a další domy, když počet obyvatel výrazně klesá, znamená to asi jediné byty a domy uprostřed města se vylidňují a lidé se stěhují na kraj města, ale je to ekonomické? když to řeknu sprostě, město je pak roztahané jako smrad nad hnojem a přitom to město nikde nevidíte, takové chování je finančně neudržitelné, ale je pravda v okolních městech se děje to samé, třeba Bohumín, počet obyvatel klesá a přitom na okrajích se stále staví, Karviná to samé, ale tam už něco zbourali a zase, postaví na těch uvolněných parcelách někdo něco jako nové bytové domy? no asi těžko, když se počet obyvatel dostal už pod 50 tisíc a to ještě v roce 1998, když jsem tam začal chodit na střední básnili o tom, že Karviná bude mít brzy přes 100 tisíc obyvatel, myslím, že to, že domy zbourali bylo nejlepší řešení, na druhé straně tam vznikají obydlené ostrovy uprostřed ničeho, což zase není ekonomické, ať už třeba pro hromadnou dopravu, ale také pro vedení energií…
09.08.2023 22:10ELB :
abc: A o čem vypovídá změna názvu Budějovického kraje na Jihočeský ?
ELB :
Marthin: Prorůstání přírody do centra industriálního města ? Podle mě se jedná o chybný koncept. Stejné okolí má nedaleký Polský dům a vzniklo spontánně = absencí údržby. Pojetí jatek jako solitérního objektu obklopeného záměrně neudržovaným „přirozeným“ bootopem je výstřelkem, nepochopením funkce města a přeceněným hodnocením architektury budovy. Namísto oživování umrtveného širšího centra města se jedná o investiční podporu jeho další periferizace. Pohozené palety jsou pak jako symbol provizoria jen marginálním detailem podtrhujícím estetiku konce rozvoje města. Jak symbolické – městská jatka.
bapi :
„S životem a trávením času v Ostravě je spokojeno 6 z 10 lidí. Nejlépe hodnotí dopravu ve městě, trávení volného času, školství, zdravotnictví a sociální služby. Nejhůře kulturu a chování obyvatel, čistotu a vzhled veřejných prostor, bezpečnost ve městě a životní prostředí.“ https://fajnova.cz/s-zivotem-ve-meste-je-spokojeno-6-z-10-ostravanu-nejlepe-hodnoti-dopravu-a-volny-cas-nejhure-vzhled-a-cistotu-verejnych-prostor-a-chovani-lidi/
10.08.2023 12:16davidb :
abc:
Mezinárodní letiště ČB – 3 destinace, 12 letů za měsíc. Vše dovolenkové destinace.
Mošnov – 18 destinací, 58 letů za týden (232 za měsíc!), 2 destinace na přestup, zbytek dovolenkové destinace.
Tím netvrdím, že by Mošnov byl něco extra, ale srovnávat Ostravu z ČB!!
abc :
ELB: Název Jihočeský místo Budějovického může vypovídat o snaze vrátit zažitý název a mít značku, která láká a osvědčila se, tamní letiště má v názvu Jihočeské a taky potraviny nesou ten název, asi se lépe prodávají. Naopak v případě Ostravského kraje to byla snaha najít jakýkoliv jiný název než Ostravský. Podobně o tradiční Ostraváček nebyl zájem a výrobu ukončili, těžko říct proč, asi nikomu nechutnal. Ostrava prostě jako město nemá šťávu.
ELB :
abc: Aha, takže v jednom případě zažitá značka kraje z roku 1960 (Jihočeský) a ve druhém nikoliv zažitá značka staletých historických zemí, na jejichž pomezí se kraj nachází(Morava a Slezsko), nýbrž špatná příchuť tvarohové pochoutky pro děti :) Děkuji za vysvětlení.
abc :
ELB: Název Jihočeský kraj vznikl v roce 1960 a stal se během let zažitým a přívlastek Jihočeský se používal v názvu všeho možného i dříve. Místo Jihlavského kraje zvolili Kraj Vysočina jako zažitý název. Olomoucký kraj se jmenuje jednoduše Olomoucký a nezkoumá se historické území Moravy a Slezska. Pardubický taky bez ohledu na historické území. V případě Ostravy se jednoduché řešení odmítlo a poměrně složitě se hledal jiný název pro nechuť přihlásit se názvem kraje k Ostravě. Přívlastek Moravskoslezský se v názvech taky používal už dříve, ale ozývaly se hlasy, že kraj by se měl jmenovat Slezskomoravský, padaly jiné návrhy, šlo o složité hledání jakéhokoli jiného názvu než Ostravský.
ELB :
abc: Děkuji, že jste mi napsal, že název Jihočeský kraj se poprvé objevil AŽ v roce 1960 (mimochodem, jako jedno z nových území moci krajských výborů KSČ), a že jste mi to napsal vzápětí poté, co jsem Vám napsal, že název Jihočeský kraj se objevil až v roce 1960 :) Tedy letitá tradice, na rozdíl od krátkých, ba přímo nepatrných několika staletí Moravy a Slezska :)
Obhajujete jako přirozený kraj z roku 1960 a jeho název Jihočeský, jakkoliv jeho část leží historicky na Moravě. Tedy neznalost a absence logiky vaší argumentace. Vím zcela přesně, jak vznikaly názvy krajů i samotné kraje. Byl v tom zmatek, nahodilost, chaos, neboť se většinově jednalo o územní celky zcela umělé, ničící přirozené regionální vazby a narýsované na stolech Poslanecké sněmovny podle toho, které město mělo více poslanců, kteří se po památném nočním jednání vraceli domů s úlovky v podobě krajských pašalíků pro 2.politickou ligu. Jedná se o zcela nesmyslné dělení malého státu na neživotné, úřední celky bez tradice, beze smyslu. Přitom pro efektivní zemskou samosprávu stačily Čechy, Morava, Slezsko (v rozšířených hranicích dle někdejší expozitury) a Hlavní město Praha. Ale Češi si bohužel neumějí rozumně vládnout a spravovat, jen čerpat a přerozdělovat (resp. přihrávat) – k tomu jedinému jsou vlastně asi kraje dobré, tedy jako „průtokáč“.
ELB :
abc: P.S. A v případě MSK nešlo o „složité hledání jakéhokoli jiného názvu než Ostravský“, nýbrž o složité hledání jakéhokoli jiného názvu než Severomoravský. Tento název totiž opomíjel Slezsko, tedy většinu území MSK.
Aleš :
Hodně lidí tady zapomíná, že se tam chystá výstavba velkého projektu residence Stodolní, který tuším bude na rekonstrukci Jatek (přímo, nepřímo)navazovat.
11.08.2023 20:49Takže se tady hodnotí v podstatě nedokončený projekt.
Ale kdyby to tak opravdu zůstalo, tak jak to je, tak by kritika byla oprávněná. Protože zatím celkový dojem fakt není nic moc, i když samotná Jatka vypadají dobře. Tak s celkovým hodnocením počkejme až to bude hotové celé do kupy. Bohužel na to si budeme muset počkat. Je škoda, že to všechno tak dlouho trvá. Ale já věřím, že už se to přelomí. Dobrých projektů na pozvednutí Ostravy je naplánováno a nachystáno dost a já zatím pořád věřím, že za pár let bude Ostrava úplně někde jinde. Potenciál na to má velký. Jestli ho využije nebo jestli ho bude využívat jako dosud poskrovnu ukáže čas.
ELB :
Aleš: Domnívám se, že čas už to ukázal. Dosavadní přístup k rozvoji města se neosvědčil. Chtělo by to skutečnou generační obměnu, mladé vzdělané lidi, kteří už neřeší mindrák postkomunistického hornického sídliště nahodilými nabubřelými projekty = památníky a místo toho se nebojí každodenní práce na budování skutečného,funkčního města. A nemají pořád potřebu se srovnávat s jinými historickými městy jejich úsměvnou imitací, ale vycházejí z reality. Třeba tím, že ve 21.století bude funkční kanalizace na celém území města.
Jana :
ELB: 100% souhlas. Děkuji!
12.08.2023 10:09Cyklista :
Pokud byla louka založena na podzim 2022, v roce 2023 z ní jště moc parády není… Květinová louka začne být „hezká“ až druhým, třetím rokem. Chce to ale péči. První rok by se mělo kosit minimálně 4x za rok, aby větší, silnější traviny nezadusily květiny, které teprve zakořenují. v dalších letech je pak třeba kosit alespoň dvakrát (červen/červenec po odkvětu a pak srpen/září) ročně. To se tady evidentně neděje a i když větší část prostoru má být luční tráva, (nesmyslné) pruhy lučních květin si určitě alespoň tu minimální péči zaslouží. Slova na cedulce to nezachrání. S takovou to bude jen plocha plná vytrvalých plevelů a přerostlých travin.
15.08.2023 09:18petrK :
ELB: přesně tak… nějaká koncertní hala ten zdejší marasmus nezachrání, to je spíš jen výkřik do prázdna „podívejte jak jsme světoví!“
15.08.2023 13:59Mx :
PetrK: jenomže hala může mít výrazný multiplikační efekt, tolik měst ve světě to dokazuje
16.08.2023 11:18tjov :
Mx: byl bych opatrný s přeceňováním multiplikačního dopadu koncertní haly, protože 3,5+ mld. (bez nákladů na reko KD) za 1300 míst v sále – kdyby bylo v průměru 1 vystoupení týdně – tak to je 70000 návštěvníků za rok a to je se protočí v DOV za 4 dny. Ta hala bude mířit na velmi úzké publikum.
Objektivně má Ostrava stabilní rozpočet a má kapitál i na takovou stavbu, akorát jsou místa kde s mnohem menším kapitálem vzniká kvalitnější veřejný prostor. Solitér za tyhle peníze je krásné věc, ale můj názor je, že sázet tak hodnotné solitéry do velmi slušně řečeno „nepěkného a neestetického“ veřejného prostoru Ostravu neposune moc daleko…
16.08.2023 11:32thvari :
tjov: Tak zrovna v jednom z posledních YT videí argumentoval A. Gebrian tím, že Vltavská filharmonie bude vsazena do špatného místa v Praze přesně proto, aby ho pozvedla a aby toho multiplikačního efektu po vzoru Paříže docílila. U ostravské koncertní síně se v návaznosti na ní už taky plánují opravy Sadu M. Horákové i třídy 28. řijna. Nedávno éterem navíc proběhla spekulace, že druhá výšková budova vedle současného sídla Tietoevry už by nemusela být čistě kancelářská, ale byly by tam i byty. Kdyby to takto nakonec skutečně vyšlo, jistě by se o multiplikačním efektu dalo hovořit i v případě Ostravy. https://youtu.be/hzC4RHLM9EI
16.08.2023 12:42tjov :
thvari:
Multiplikační efekt nějaké stavby si osobně představuji v tom , že se zvedne cena za m2 v okolí, bude větší vytíženost hotelů, vzniknou nové restaurace/podniky/služby. Se zvednutím ceny za m2 dojde samozřejmě k postupné a nevyhnutelné obměně obyvatel dané lokality – spojené s výstavbou nových soukromých objektů. A to celé vznikne za velké investice veřejných financí, kde soukromý kapitál v čase multiplikuje tuto investici a ve výsledku je zde hmatatelný kladný finanční výsledek :-) (ve formě daní).
Tady se k 3,5+ mld nabalí dalších x desítek mil. z veřejných zdrojů na nutnou/potřebnou opravu okolních chodníků a parku, popřípadě stavby parkovacího domu přes ulici. Takže ano zvelebí se okolí, ale nic se nemultiplikuje :-). Jestli se něco nakonec multiplikuje , tak to posoudíme ve střednědobém horizontu.
16.08.2023 13:23Crazym :
Pokud se tam v tom místě kolem kulturáku postaví vše co je zatím v plánu, tak se místo sice zvelebí a bude vypadat atraktivně ale stane se z něj černá díra na peníze co bude vyžadovat dost velké provozní náklady. Je mi jasné, že investice do vzdělání a kultury se nedají měřit jen penězmi a jsou nutné pro rozvoj a budoucnost ale někdo ty prachy musí vygenerovat a to místo to rozhodně nebude a asi tuším jak to skončí, každoročním dramatickým dohadováním o veřejné prachy :-)
16.08.2023 14:16Martin [msstavby.cz] :
thvari: Velké stavby opravdu často přináší do lokality multiplikační efekt. U koncertní haly však půjde jen těžce určit. V dané lokalitě se připravuje i výstavba Černé kostky a rekonstrukce sadu Dr. Milady Horákové, který je už sám o sobě velkým přínosem pro lokalitu.
Můj vztah ke koncertní hale je neutrální. Shodou okolností ale do této úzce vymezené lokality přiteče několik miliard. I z peněz pro strukturálně postižené regiony, což je za mě nesmysl. A to nepočítám předražený paskvil v podobě parkovacího domu u Krajského úřadu v hodnotě mnoha stovek milionu korun.
Otázka je, zdali nějaký multiplikační proces začne. V případě DOV se okolí (Vítkovice) nijak neposunulo.
16.08.2023 18:33Tieto reaguje na změnu trhu a poptávky.
Martin [msstavby.cz] :
Jana: Bývalé NDR bohužel nejsme. Zde jen těžce budeme bourat paneláky a jiné vředy v centru města. Například u věžových paneláků mezi Žerotínovou a Poděbradovou bych to viděl na dostavbu uliční čáry. Stejně na te ploše jen serou psi.
Nějaké obdobné doplnění zástavby, jako v Drážďanech na Freiberger strasse https://www.google.com/maps/@51.050932,13.7290011,3a,89.8y,303.6h,100.81t/data=!3m6!1e1!3m4!1sSehhPIwUKUO4Ra3drl_L4w!2e0!7i16384!8i8192?entry=ttu
16.08.2023 18:38thvari :
Martin [msstavby.cz]: Pokud tjov tvrdí, že to lze posoudit až střednědobě, tak je stejně bezpředmětné o tom spekulovat, uvidíme, jak to bude v budoucnu. Koncertní síň je ale především objektivně potřeba i bez toho, aby ji musel obhajovat její multiplikační efekt nebo bylo zpochybňováno její financování, které je špatně nastavené proto, že lidi v této zemi zatím nedokážou smysluplně řídit její finanční toky.
16.08.2023 19:34ELB :
Martin [msstavby.cz]: Přesně tak, DOV názorně po letech demonstruje, jaký je jeho multiplikační efekt, tedy, že je to prostě hezký, zajímavý, poutavý historický skanzen a muzeum, ovšem bez vlivu na rozvoj sousední městské části. Městský obvod Vítkovice se pomalu rozvíjí a těžce mění z kombinace postprůmyslu a ghetta především díky drobnému podnikání – ano, u zdejších provozoven a služeb není pěší zóna a lze tam dobře a zdarma zaparkovat :)
A dovolím si připojit také svůj vztah ke koncertní hale: V aktuální formě je zcela jednoznačně negativní. Kdyby ale koncertní hala vznikla ne jako „skrytá rekonstrukce“ rozpadající se stavby ve stylu socialistického pseodoklasicistního triumfalismu z dotačních zdrojů, nýbrž jako svébytná novostavba na břehu (nebo obou březích) řeky Ostravice v blízkosti městského jádra, pak byl byl velmi a velmi pro.
Pořád jsem nepochopil, proč současné, resp. nedávno končící „vedení“ města stále a vytrvale tolik touží realizovat půl století starý a vyčpělý komunistický projekt nového centra Moravské Ostravy na místě někdejších městských hřbitovů, namísto toho, aby se snažilo oživit městské jádro, v jehož bezprostřední blízkosti jsou stovky volných parcel pro jeho rozvoj.
17.08.2023 09:54bapi :
No, take mam pocit, ze efekt DOV na Vitkovice je v podstate nulovy. Jen se pak, diky Colours, muzou vzdy v tiskovych pochlubit poctem navstevniku a dat si fotky na „pohlednice“. A s halou to dopadne stejne. Jestli dokazi vetsinu penez na stavbu „vyzebrat“ jinde, tak at to postavi, ale mne osobne ten projekt nepripada dostatecne odvazny. Byt to trebas knihovna nekde ve Skandinavii, dalsi takova stavba v tom konkretnim meste, tak asi fajn. Ale tady to chtelo level Gehry v Bilbau a ne za miliardy jen neco docela hezkeho.
17.08.2023 11:56tjov :
Dal jsem si dnes rychlé kolečko kolem Jatek a plevel dál nabírá na síle a výšce, ale je pozitivní že na paletovém nábytku seděli 4 lidé – odhaduji , že to byli zaměstnanci – bylo 10h a aktuální výstava skončila 13.8. a po střeše běhali údržbáři :-) .
Co mě zarazilo je upozornění na chodníku mezi Bauhasem a Jatky – „Veřejné osvětlení se vypíná po 22. hodině“ . Netuším co tíám chtěl básník říct, ale měl jsem za to, že v OV se veřejné osvětlení v noci nevypíná ?
17.08.2023 12:07tjov :
bapi, ELB: Tak u DOV můžeme brát v potaz tyto přínosy ze soukromých peněz:
– velké vytížení hotelů v době B4L, Colours – k tomu kompletní služby gastro – jen B4L mělo rozpočet 150mil. a chce jít přes 1/4 mld – tohle návštěvnící koncertní haly nemohou replikovat
– salón BMW
– CoKafe
– Welness, který je nejspíše stále v plánu
– Hotel VP1
– P3 naváže na DOV, kdyby nebyl impulz s DOV, těžko říct jestli by to někdo začal ze směru od P3
V roce 2020 byl stav prostředků nalitých do DOV 1,556mld. a z toho byl soukromý kapitál 68mil. a veřejný 193mil. zbytek EU , takže za mě těch 200mil z kraje a města se už multiplikovalo ;-)
Koncertní hala : 600mil stát , 300 mil. kraj a 500+mil Ostrava a zbytek EU – data z roku 5/2022
17.08.2023 12:23bapi :
tjov: K wellness prave v minulych dnech probehlo, ze se stale teprve resi navrhy, ci-li se nestihne ten puvodni ’24 termin.
17.08.2023 12:36ELB :
tjov: Colours byly dříve, než DOV – ledaže by MPE DOVu působil již před jeho vznikem :) 1 autosalón jako MPE – to je myšleno jako vtip ? :) P3 jsou sklady na místě, kde se mohlo a mělo postupně rozvíjet město u řeky – tedy sklady uprostřed města a bydlení na záboru zemědělské půdy za městem ? Kavárna OK, tedy 1 kavárna jako MPE DOVu ? Kdepak, MPE je podle mě jen pohádka lokálních politiků bez reálné šance cokoliv reálně ovlivnit pro jejich voliče, neboť vizualizací nezarmoutíš :) Načerpáme, zadlužíme a necháme bez údržby chátrat v přírodě blízkém biotopu :) Bohužel, taková je realita myšlení volených zástupců v dotační ekonomice.
17.08.2023 13:34tjov :
ELB: Tak těch podniků je tam více, ale argumentace že Colours byl už dříve je lichá, protože to co je dnes – je díky DOV. Na hradě a dříve na Stodolní to byl fesťáček – tohle je už regulérní formát evropského festivalu a bez DOV by se to nemohlo takto posunout.
– Stavba autosalónu vznikla v DOV protože DOV – Kadlec by to nepostavil mezi schátralé budovy – je to soukromý objekt, platí daně a vznikl v místě kde se investovaly veřejné peníze
17.08.2023 14:23– P3 je pět soukromá investice, jestli je to sklad a nebo cokoli jiného je dáno územním plánem – nicméně pochybuji že by to střihli zrovna sem kdyby nebyl DOV. Jsou tam i kancelářské metry a to místo je zajímavé jak napojením tak hlavně blízkostí centra.
– A až se nějak dostaví bytové domy na Karolině, tak se logicky území mezi DOV a Karolínou stane zajímavým, i díky tomu že DOV není hromada šrotu, ale památka evropského významu
ELB :
tjov: Aha, lichá argumentace, jenže podle mě ne ta moje, ale ta vaše :) Opravdu nelze přisuzovat MPE něčemu, co je o 10 let mladší, to jsou fyzikální zákony :) Festival stojí primárně na dramaturgii a troše štěstí, že zvolená dramaturgie vyvolá efekt sněhové koule, lhostejno, zdali na letišti, stadiónu, nebo na šotolině vedle vysoké pece. Autosalon nebo sklad je typ podnikání, který se řídí trhem, tedy v tomto případě je rozhodující levný a dopravně snadno dostupný pozemek. Ale podle vás by se asi bez DOVu neprodávaly v Ostravě bavoráky a současně prodej bavoráků je přínosem pro rozvoj městského centra, tedy tím, co by mělo vznikat na základě megainvestic z veřejného rozpočtu, dobře tedy. Jak jsem již napsal, podle mě jsou to jen pohádky pro voliče, byl jednou jeden MPE a prasátka si pak až do smrti dobře žila ve svém domečku :)
17.08.2023 15:10tjov :
ELB: Podívejte před DOVem to bylo otřesné místo, po DOVu jsou tam dva obrovské festivaly, které mají každý rok přímý ekonomický dopad na místní služby a logicky přinesou peníze. Můžeme slovíčkařit jestli by Colours na Mošnově, Vítkovickém stadionu/ Bazalech měl stejný drive jako v DOVu – ale DOV je wow efekt a umožňuje ten festival dělat na nevídané úrovni – takovou lokaci těžko jinde najdete. Stejně tak B4L viz jeho rozpočet a každoroční růst. Ten salón by tam prostě nestál kdyby byl DOV hromada šrotu, jistě klidně by mohl stát třeba v průmyslové zóně Hrabová, ale nestojí. Jestli se tam postaví wellness tak opět protože DOV. Jestli je P3 kvůli DOVu můžeme polemizovat, nicméně se reálně o něm začalo mluvit až po DOVu.
A co se týče dotací, tak souhlasím že křiví charakter i trh, ale tady se nebavíme ve filozofické rovině – dotace jsou a buď je využijete a nebo společné peníze využije někdo jiný.
17.08.2023 19:26ELB :
tjov: Poslední odstavec je těžištěm dystopie dotační ekonomiky. Když nebudu čerpat já, bude čerpat někdo jiný. MPE tohoto postoje uvidíme názorně ihned poté, co dočerpáme a solitérní pomníky čerpadlářů s oněmi adorovanými „vizemi“ začnou chátrat. Nebo je to vidět už teď ?
18.08.2023 12:14Crazym :
https://www.patriotmagazin.cz/okoli-ostravske-mestske-galerie-plato-projde-promenou
10.01.2024 20:07